/ 
Stranica 1 od 16
PLATNI BILANAS 
Platni bilans (Balance of Payment) predstavlja sistematski pregled ukupnih novčanih 
dugovanja i potraživanja jedne zemlje prema inostranstvu u datom vremenskom periodu, 
najčešće u toku jedne godine. 
Ukupna novčana dugovanja i potraživanja jedne zemlje prema inostranstvu su ekonomski izraz 
svih transakcija ostvarenih po osnovu plaćanja uvoza i naplate izvoza roba, plaćanja uvoza i 
naplate izvoza usluga (saobraćaja, turizma, osiguranja, izvođenja građevinskih radova i dr.), 
doznaka iseljenika i radnika na radu u inostranstvu, bezpovratnih transfera (pomoć, donacije 
i dr.), uzimanja i davanja kredita, plaćanja i naplaćivanja dugova (glavnice i kamate) po 
kreditima iz ranijih godina, povećavanja i smanjivanja deviznih rezervi i dr. 
Promet roba i usluga sa inostranstvom uvek je praćen uspostavljanjem odgovarajućih 
dužničko-poverilačkih finansijskih obaveza. 
Izvoz roba i usluga pretpostavlja naplatu potraživanja. Uvoz roba i usluga pretpostavlja 
plaćanje dugovanja. 
Korišćenje stranih kredita podrazumeva plaćanje anuiteta (glavnice i kamate). Od kredita 
odobrenim stranim partnerima podrazumeva se naplata anuiteta (glavnice i kamate). 
Saldo u platnom bilansu može biti pozitivan, negativan i uravnotežen. 
Platni bilans je pozitivan kada su ukupna potraživanja veća od ukupnih dugovanja date zemlje. 
Platni bilans je negativan kada su ukupna potraživanja manja od ukupnih dugovanja. 
Platni bilans je uravnotežen kada su ukupna potraživanja jednaka ukupnim dugovanjima. 
Suficit u platnom bilansu jedan je od bitnih makroekonomskih indikatora uspešnosti 
ekonomske saradnje date zemlje sa inostranstvom. 
Može se izraziti PB=Pr-D 
PB-Platni bilans zemlje 
Pr-Ukupna primanja iz inostranstva 
D-Ukupne obaveze prema inostranstvu 

Stranica 2 od 16
TRGOVINSKI BILANS 
Sistematski pregled odnosa između vrIJednosti ukupnog uvoza i izvoza dobara jedne zemlje u 
toku jedne godine naziva se trgovinskim bilansom. 
Trgovinski bilans jedan je od izuzetno važnih, a često i najvažnijih segmenata platnog 
bilansa. 
Trgovinski bilans može da bude uravnotežen, deficitaran i suficitaran, u zavisnosti od stepena 
(koeficijenta) pokrivenosti uvoza izvozom. 
Koeficijenat pokrivenosti uvoza izvozom predstavlja srazmJeru u kojoj se nalazi vrijednost 
ostvarenog izvoza naspram vrijednosti ostvarenog uvoza dobara u toku jedne godine. Taj 
koeficijenat isto tako pokazuje u kojoj mjeri inostrana valuta, ostvarena izvozom dobara, 
predstavlja platežno pokriće za ostvareni uvoz u istoj godini. 
Za trgovinski bilans se kaže da je uravnotežen kada je vrijednost uvezenih dobara jednaka 
vrijednosti izvezenih dobara, odnosno kada je koeficijenat pokrivenosti uvoza izvozom jednak 
jedinici (ili u procentima kada je 100). 
Kada je vrijednost uvezenih dobara veća od vrijednosti izvezenih dobara trgovinski bilans je 
deficitaran, odnosno kada je koeficijenat pokrivenosti uvoza izvozom manji od jedinice (ili u 
procentima kada je manji od 100). 
Kada je vrijednost uvezenih dobara manja od vrijednosti izvezenih dobara onda je trgovinski 
bilans suficitaran, odnosno kada je koeficijenat pokrivenosti uvoza izvozom veći od jedinice (ili 
u procentima kada je veći od 100). 
Trgovinski bilans predstavlja – saldo plaćanja po osnovu uvoza roba i naplatu po osnovu izvoza 
roba. U stvari, – on pokazuje pokrivenost uvoza sa izvozom (deficit ili suficit) u određenoj zemlji. 
Relacije između platnog i trgovinskog bilansa 
Za svaku zemlju i njenu platno-bilansnu situaciju od posebnog značaja su relacije između 
platnog i trgovinskog bilansa. 

Stranica 3 od 16
Platni bilans može biti suficitaran, iako je trgovinski bilans deficitaran, u slučaju kada je 
pozitivan saldo nerobnih transakcija sa inostranstvom veći od negativnog salda robnih 
transakcija (uvoza – izvoza) sa inostranstvom. 
Isto tako, platni bilans može biti deficitaran, iako je trgovinski bilans suficitaran, u slučaju, 
pored ostalog, da jedna zemlja koristi inostrane kredite čiji obim otplate prevazilazi nivo 
suficita u trgovinskom bilansu. 
Moguće je da trgovinski bilans bude, na primjer, deficitaran, a platni bilans uravnotežen ili 
suficitaran, zavisno od stanja u drugim podbilansima platnog bilansa, kao što su: bilans 
nerobnih transakcija; bilans tekućih transakcija; kapitalni bilans; tehnološki platni bilans; 
devizni bilans; i obračunski bilans (ili bilans međunarodnog investicionog položaja). 
Posebna vrsta platnog bilansa je tehnološki platni bilans (TPB). 
On predstavlja "pregled svih priliva i odliva vezanih za međunarodni transfer patenata, licenci, 
know how, tehničke pomoći i drugih oblika transfera tehnologije" 
BILANS NEROBNIH TRANSAKCIJA 
U odnosima sa inostranstvom postoje određene finansijske transakcije (tzv. transferi) koje ne 
prate uspostavljanje dužničko-poverilačkih odnosa: iseljeničke doznake, inostrane penzije, 
pokloni, pomoć iz inostranstva i sl. 
Usluge i transferi, odnosno dugovanja i potraživanja po tom osnovu, predstavljaju bilans 
nerobnih transakcija, kao dio platnog bilansa. 
BILANS TEKUĆIH TRANSAKCIJA 
Nerobne transakcije (usluge i transferi), zajedno sa trgovinskim bilansom, predstavljaju bilans 
tekućih transakcija, kao dio platnog bilansa. 
Bilans tekućih transakcija je negativan kada je vrijednost izvoza roba i usluga, kao i primljenih 
transfera manja od vrijednosti izvezene robe i usluga, kao datih transfera u istoj godini. 
Deficit bilansa tekućih transakcija (negativni saldo) može se pokriti iz deviznih rezervi zemlje 
ili kreditnim zaduženjem u inostranstvu. 
Ako je bilans tekućih transakcija pozitivan, saldo se može upotrijebiti za davanje kredita 
inostranstvu ili za povećanje deviznih rezervi. 
KAPITALNI BILANS 
Finansijsko izravnavanje bilansa tekućih transakcija naziva se kapitalnim bilansom. 
Priliv inostranih sredstava u većem obimu (finansijska pomoć, podrška razvoju, kreditna 
sredstva) tretira se kao stavka kapitalnog bilansa, a ne bilansa tekućih transakcija. 
DEVIZNI BILANS 
U deviznom bilansu registruje se ukupni devizni priliv i devizni odliv date zemlje, odnosno 
stanje njene međunarodne likvidnosti. 
Devizni bilans registruje samo naplaćena potraživanja i plaćene obaveze (drugim riječima, 
samo dospela primanja i plaćanja). Primjera radi, ako je neki izvoz robe izvršen krajem jedne 
godine, a plaćanje obavljeno početkom sledeće godine, ova transakcija će se evidentirati u 
platnom bilansu prve, a deviznom bilansu druge godine. 
Sačinjavanje deviznog bilansa prate brojne metodološke teškoće (podaci o uvozi i izvozu nisu 
uvek blagovremeno registrovani, transakcije po osnovu robnog kredita ne registruju se sve do 
trenutka njihove naplate, i dr.). 

Stranica 4 od 16
To su razlozi zbog kojih na međunarodnom planu ne postoji usaglašena metodologija za 
praćenje deviznog priliva i odliva. "Devizni bilans prikazuje samo efektivna međunarodna 
plaćanja". 
OBRAČUNSKI BILANS 
Obračunski bilans prikazuje stanje međunarodnih obaveza i potraživanja date zemlje na dan 
31. decembra tekuće godine. 
U obračunskom bilansu iskazuju se sve važeće obaveze i potraživanja, kao i svi zajmovi i krediti 
(u korišćenom, a još neotplaćenom iznosu), bez obzira kada je određena obaveza nastala. 
Na osnovu stanja u obračunskom bilansu ocenjuje se stepen zaduženosti privrede jedne 
zemlje i njena kreditna sposobnost. U skladu sa tim, obračunski bilans pokazuje da li je zemlja 
neto dužnik ili neto povjerilac prema inostranstvu. 
Obračunski bilans često se naziva i bilansom međunarodnog investicionog položaja date 
zemlje. 
Obračunski bilans, tj. međunarodna investiciona pozicija (MIP) je bilans stanja strane 
finansijske aktive i pasive jedne zemlje. 
Strana finansijska aktiva obuhvata finansijska potraživanja rezidenata od inostranstva, a strana 
finansijska pasiva obuhvata sve obaveze rezidenata prema inostranstvu. 
U obračunskom bilansu se evidentiraju sva potraživanja i dugovanja nastala po osnovu: stranih 
direktnih investicija, portfolio investicija i ostalih investicija (depoziti, zajmovi, trgovinski 
krediti...), kao i stanje zvaničnih monetarnih rezervi. 
RAVNOTEŽA PLATNOG BILANSA 
Zbog dvojnog knjiženja, knjigovodstveno posmatrano, platni bilans je uvek u ravnoteži, tj. 
strane potraživanja i dugovanja (prihoda i rashoda) su jednake u sumi. 
Međutim, ekonomski posmatrano, ravnoteža platnog bilansa se procenjuje na osnovu salda 
nekog od podbilansa, kao što su: 
spoljnotrgovinski bilans, 
bilans robe i usluga, 
tekući bilans i 
bazični bilans. 
Ovi podbilansi se dobijaju horizontalnim presecanjem platnog bilansa i predstavljeni su 
sledećom šemom: 

Stranica 5 od 16
Ranije pominjani princip dvojnog knjigovodstva ima za posledicu i slijedeće: saldo svakog 
podbilansa je jednak u iznosu saldu ostatka platnog bilansa, samo sa suprotnim predznakom. 
To znači da ako je, recimo, tekući bilans u deficitu 5 milijardi evra, kapitalni i finansijski bilans 
mora biti u jednakom suficitu, i obrnuto. U ekonomskim analizama ravnoteže platnog bilansa, 
najbitnija je upravo horizontalna podjela platnog bilansa na tekući i kapitalni. 
Pri tome, kapitalni i finansijski bilans pokazuje na koji način se finansira deficit tekućeg bilansa, 
ili na koji način je plasiran (investiran) suficit tekućeg bilansa. 
Dugoročno posmatrano, poželjno je da zemlja ostvaruje ravnotežu tekućeg bilansa. To često 
nije moguće, pogotovo u zemljama u razvoju, kojima nedostaje kapital, pa ga moraju uvoziti 
(ostvarivati suficit kapitalnog i finansijskog bilansa. 
Zato je u srednjem roku dopustivo postojanje deficita tekućeg računa, ukoliko se on finansira 
prilivom dugoročnog kapitala. Drugim rečima, u srednjem roku je poželjna ravnoteža bazičnog 
bilansa. Ako to nije slučaj, ako je i bazični bilans u deficitu, tj. ukoliko se deficit tekućeg računa 
dijelom finansira i kratkoročnim kreditima ili odlivom monetarnih rezervi, zemlja ima ozbiljan 
problem neravnoteže platnog bilansa. 
Treba imati u vidu da ovakvo stanje ne može potrajati dugo, jer se devizne rezerve brzo troše, 
a za dodatno zaduživanje postoji gornji limit, nakon kojeg investitori, zbog rizika od bankrota 
dužnika, nisu spremni da dalje pozajmljuju kapital. 
Platni bilans BiH 

Stranica 6 od 16
Deficit tekućeg računa za 2016.godinu iznosio je 1,3 milijardi KM. Doznake građana iz 
inostranstva zabilježile godišnji rast od 2,5% 
Grafikon - Deficit tekućeg računa BiH 
Kao što je to i do sada bio slučaj u BiH deficit tekućeg računa je i dalje najviše bio određen 
kretanjem deficita vanjske trgovine (roba i usluga), koji je u posmatranom periodu smanjen za 
5,3%. U sva četiri kvartala 2016. godine zabilježena je negativna stopa rasta 
vanjskotrgovinskog deficita koja se kretala u rasponu od 2,7‐12,6%. Kod komponenti izvoza 
roba i usluga, koji je porastao za 7% u 2016.godini, pored porasta izvoza roba (8,8%) primjetan 
je porast izvoza usluga (2,7%) te zanemarivo smanjenje procesuiranja. 
Prema raspoloživim podacima deficit tekućeg računa Bosne i Hercegovine za 2016.godinu 
iznosio je 4,3% BDP‐a (projekcija DEP‐a, rashodovni pristup), odnosno manji je za 1% u odnosu 
na prethodnu godinu. 
Kada se posmatra u nominalnom iznosu deficit tekućeg računa u okviru platnog bilansa Bosne 
i Hercegovine za 2016. godinu iznosio je 1,3 milijardi KM što predstavlja smanjenje za oko 17% 
u odnosu na 2015. godinu. 
Posmatrano po kvartalima može se reći da su prvi i posljednji kvartal zabilježili rast od 41% 
odnosno 3% u odnosu na isti period prošle godine. U drugom kvartalu zabilježena je negativna 
stopa rasta od 18% dok se treći kvartal istakao sa 60% manjim kvartalnim deficitom te kao 
takav najviše doprinio godišnjem/ukupnom smanjenju deficita tekućeg računa za 
2016.godinu. 
Kada se posmatra uvoz roba i usluga može se primjetiti da je najvećim dijelom do porasta od 
2,8% došlo usljed povećanog uvoza roba (2,7%) te uvoza usluga (2,9%)38. 
Grafikon - Uporedni prikaz kretanja vanjskotrgovinskog i deficita tekućeg računa po 
kvartalima 2016.godine 

Stranica 7 od 16
Tekući neto prilivi iz inostranstva su ostali na približno istom nivou kao i prošle godine 
(smanjenje od 0,5% ). U 2016. godini došlo je do pada tekućih priliva iz inostranstva od 1,3% u 
prvom redu zbog smanjenih priliva po osnovu socijalnih beneficija iz inostranstva od 2,4%. 
Doznake građana iz inostranstva su nastavile sa rastom te su zabilježile porast u sva četiri 
kvartala 2016. godine (rast se kretao u intervalu 1,7‐4,6%). Doznake građana su zabilježile rast 
od 2,5% na godišnjem nivou. 
Tekući odlivi iz inostranstva su u 2016. godini zabilježili smanjenje od 3,7% . Do ovoga je 
prevashodno došlo zbog nefinansijskog sektora gdje je zabilježeno smanjenje odliva od skoro 
53% po osnovu dividendi od direktnih i portfolio investicija (u 2016. godini ovi odlivi su bili 115 
miliona KM dok su u 2015. iznosili 244 miliona KM). 
Usljed smanjenja deficita tekućeg računa došlo je i do umanjenja potrebe za finansiranjem 
istog, tako da je uz finansijske neto prilive iz inostranstva, približno iste kao i prethodne godine, 
došlo do porasta deviznih rezervi od 5,6% u 2016. godini . 
Izvor podataka: IMF – BPM6 A3.26 ‐ U metodologiji platnog bilansa, promjena vlasništva je 
princip koji determiniše pokrivenost i vrijeme registracije međunarodnih transakcija. 
Posljedica primjene koncepta promjene vlasništva u robnoj razmjeni je da će se izvoz roba 
rasporediti na području prebivališta novog vlasnika i uvoz na području prebivališta bivšeg 
vlasnika. Međutim, internacionalni standardi za međunarodnu statistiku trgovine, kao i 
povrati carina u većini ekonomija, zasnivaju se umjesto toga na fizičkom kretanju roba preko 
nacionalnih i carinskih granica, a praćenje ovih pokreta se nužno ne poklapaju s promjenama 
u vlasništvu. 
Grafikon - Finansiranje deficita tekućeg računa BiH u % BDP‐a 

Stranica 8 od 16
Finansiranje deficita tekućeg računa se realizovalo povlačenjem strane aktive od 291 milion 
KM (upola manje nego u 2015. godini kada je povlačenje iznosilo 578 miliona KM). Od toga 
iznosa 63% je iz sektora nefinansijskih preduzeća dok je preostali dio iz finansijskog sektora 
(najvećim dijelom od kratkoročnih ulaganja u valute i depozite). 
Inostrane obaveze BiH u smislu finansiranja deficita tekućeg računa su finansirane kroz prilive 
stranih ulaganja u vlasnički kapital od 427 miliona KM (najvećim dijelom u oblasti 
nefinansijskih preduzeća), sredstvima trgovinskih kredita u iznosu 527 miliona KM i vanjskim 
zaduživanjem (u koji ulazi otplata duga) u iznosu 455 miliona KM. 
Trgovinski krediti su učestvovali sa 40% u finansiranju deficita tekućeg računa i bili su viši od 
višegodišnjeg prosjeka (u periodu 2007‐2015 prosjek od 27%). 
Vanjskotrgovinska razmjena u BiH u 2016. Godini u % BDP‐a 
Nastvljen je trend rasta u okviru vanjskotrgovinske robne razmjene sa svijetom Poboljšanje 
svih vanjskotrgovinskih indikatora Rast obima trgovine, izvoza i uvoza roba, smanjenje deficita 
I bolja pokrivenost uvoza izvozom Realne stope rasta više u odnosu na nominalne usljed pada 
svjetskih cijena Tokom 2016. godine nastavljen je trend rasta u bh. Vanjskotrgovinskoj robnoj 
razmjeni sa svijetom. 

PLATNI BILANS I PLATNI BILANS BIH.pdf 
Stranica 5 od 16